Bolesti hlavy, závratě a až ztráta vědomí. Jak se vyhnout zdravotním problémům z veder
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Od začátku července ošetřili lékaři interní pohotovosti v Krajské nemocnici Tomáše Bati ve Zlíně desítky lidí kvůli problémům, souvisejícím s horkem, informovala mluvčí zdravotnického zařízení. Nejčastěji se jednalo o seniory, kteří byli silně dehydrovaní, někteří v souvislosti s tím měli také infekty močových cest. Několik pacientů muselo být z těchto důvodů hospitalizováno, po zavodnění jsou většinou po pár dnech propouštěni domů. Primáři tamního interního a dětského oddělení radí, jak zdravotním komplikacím z vysokých teplot předejít.
Obecně se na vzniku potíží podílí úbytek vody pocením i nedostatečný příjem tekutin. Postižený má bolesti hlavy, závratě, malátnost, slabost, intenzivní žízeň, může dojít až ke ztrátě vědomí. "Jako první pomoc bychom měli danou osobu přesunout do chladnějšího místa, uložit do pozice vleže s lehce zvýšenou polohou nohou a ručníkem namočeným ve studené vodě nebo ledem ochlazovat kůži. Nutné je také doplnění tekutin. Do 30 minut by se měl postižený cítit lépe," uvedl Vladimír Kojecký, primář interního oddělení.
Kojecký rovněž upozornil, že pokud problémy přetrvávají, může jít o stav blízký úpalu, vyžadující transport do nemocnice. "Prevencí je dostatečné pití tekutin, zejména při fyzické námaze, lehké a vzdušné oblečení a omezení pohybu na slunci mezi 11. a 15. hodinou. V horku bychom se také měli vyhnout alkoholickým nápojům a pokud to jde, omezit fyzickou námahu," připomněl primář s tím, že je také důležité myslet na to, že odpověď organizmu na nadměrné ztráty vody a soli se může dostavit i několik dní poté, co byl člověk extrémnímu horku vystaven. "Proto bychom měli pamatovat na dostatečný pitný režim neustále," upozornil Kojecký.
Při horkém počasí je potřeba také věnovat zvýšenou pozornost malým dětem. Na dětském oddělení v Krajské nemocnici Tomáše Bati již byly hospitalizované dvě děti s úpalem. Problémem může být i úžeh nebo spálení kůže na přímém slunci.
Úžeh je poškození lidského organismu vlivem slunečního záření dopadajícího přímo na oblast hlavy a šíje. Dochází k němu při dlouhodobém pobytu na slunci bez pokrývky hlavy. Úpal je přehřátí organizmu – objevuje se během působení vysoké teploty na lidský organizmus. Dochází k němu zpravidla v případě, že tělo produkuje nebo přijímá více tepla, než je schopné samo „odevzdat“ okolí. Příznaky úžehu či úpalu se mohou prolínat.
Primářka dětského oddělení Lucie Procházková taktéž uvedla, že sluneční záření je nejsilnější mezi 11. a 15. hodinou, a proto je v horkých dnech potřeba být s dětmi během poledne ve stínu. "Malým kojencům do šesti měsíců věku pobyt na přímém slunci nedoporučuji vůbec. Při slunění dodržujte známé věci – na ochranu kůže používat opalovací krémy s vysokým UV faktorem, dodržovat pitný režim, ideálně neslazená voda nebo minerálka. Zásadní je také snižování okolní teploty v uzavřených místnostech nebo dopravních prostředcích tak, ať pokud možno rozdíl mezi vnitřní a venkovní teplotou nepřesáhne sedm stupňů Celsia," sdělila Procházková a zdůraznila, aby rodiče nikdy nenechávaly v horkých dnech samotné dítě v zaparkovaném autě, a to ani na krátkou dobu.